Kultur

oDefiner omgrepet kultur og gi eksempler på at kultur varierer fra sted til sted over tid. =Kultur =

innholdsliste: >
 * ===kultur i Norge og Pakistan ===
 * ===**Den norske kulturen ** ===
 * ===** Bunad ** ===
 * ===** Familier i forandring ** ===
 *  **Voodoo og zulu**



== Kultur i Norge og Pakistan   ==  //skrevet av Ingvild//


<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> Som de fleste vet så er det store forskjeller mellom kulturene i verden. To land som skiller seg spesielt fra hverandre, men som allikevel krysser en del stier, er Norge og Pakistan. Hele 40 % av innvandrerne i Norge kommer fra Asia, blant annet Pakistan. Under kommer en oversikt over litt av kulturene i de to landene, før det skal drøftes hvilke kulturelle utfordringer pakistanske innvandrere kan møte i Norge.

__**Pakistan**__ __Befolkning:__ I 2005 var det 162, 4 millioner innbyggere i Pakistan, og 33 % av disse bodde i byer.

__Religion:__ 97 % av alle Pakistanere er muslimer. Av disse er 77 % sunnimuslimer, og 20 % sjiamuslimer. Altså utgjør de andre religionene bare 3 % av landets innbyggere. Pakistan har allikevel et etnisk og språklig mangfold.

Det faktum at Pakistan er en islamsk stat, har veldig mye å si for hvordan landet styres, og hvordan livet er for dets innbyggere. I 1977 ble rettsvesenet, utdanningssystemet og kulturlivet islamisert. Denne islamiseringen gikk ut over mange, og gjorde diverse sosiale og ideologiske konflikter bare verre enn de var fra før. Dette gikk også utover media, i og med at det ble innført streng mediekontroll, og mindre religiøse minoritetsgrupper. I 1998 ble det vedtatt å gå helt over til islamsk lov, men dette har ennå ikke blitt godkjent i senatet.

__Media:__ Det er streng kontroll over media, og minimal trykkefrihet. Dette vil altså si at ytringsfriheten ikke gjelder, og det som er ”galt” sensureres. Dette er brudd på menneskerettighetene, i og med at ytringsfrihet er et av punktene i FNs menneskerettighetserklæring.

__Helsevesen:__ Pakistan er et av de minst utviklede landene i Asia, og helsevesenet fungerer meget dårlig. Pensjonister får ikke pensjon, og det er dårlig med gamlehjem og omsorgsboliger. __Skole og utdanning:__ Det finnes både offentlige og islamske skoler. Islamiseringen har spilt en stor rolle på skolesystemet, og dette har ført til at egne, islamske skoler er blitt åpnet. I prinsippet er barneskolen i Pakistan gratis, men ikke obligatorisk. Barna begynner på skolen når de er 5 år gammel, og går på barneskolen i 5 år. De går så på videregående skole, som er todelt med først 3 og så 4 år.

Det er allikevel mange barn som aldri fullfører noen utdannelse, og i 2000 gikk bare 66 % av barna i alderen 5-10 år på barneskolen. Av jentene var det bare 34 % som gikk på skole. Man regner med at over 50 % av barna i Pakistan aldri fullfører barneskolen.

Det er 26 offentlige og 11 private universiteter i landet (2001), og undervisningsspråket på disse skolene er engelsk. I Pakistan er nasjonalspråket urdu, mens folkemål og førstespråkene til barna er panjabi, sindhi, pashto og baluchi.

Selv om det har blitt kjørt flere store alfabetiseringskampanjer, har de ikke klart å løse landets store problemer med analfabetisme. En analfabet er et menneske som ikke kan skrive eller lese. I 2003 var ifølge UNESCO (FNs organisasjon for utdanning, vitenskap, kultur og kommunikasjon) 70 % av kvinnene og 54 % av den voksne befolkningen i Pakistan analfabeter.

__Matvaner:__ Det serveres ofte vegetarmat på restaurantene i landet, i og med at flertallet av befolkningen er hinduer og dermed holder seg unna noen typer kjøtt.

Pakistansk mat er veldig variert, og det spises forskjellig mat forskjellige steder i landet. Men gjevnt over kan man si at maten er preget av sterkt krydder som chilipepper og hvitløk, frø og andre spesielle smakstilsetninger. Lammekjøtt, storfekjøtt, kylling og fisk er ofte brukt i middagsretter, i tillegg til mange grønnsaker og linser.

Det er vanlig at det er kvinnene som lager maten i pakistanske hjem.

__ Norge __ __Befolkning:__ Det bor ca. 4,7 millioner mennesker i Norge, og 78 % av disse bor i byer, ifølge FN. Norge er sterkt påvirket av urbaniseringsprosessen, som da vil si at flere og flere flytter til byene. __Religion:__ I Norge er det religionsfrihet. Evangelisk-luthersk er allikevel den offisielle religionen i Norge, og Den norske kirke er organisert som statskirke. Hele 86 % av Norges befolkning er medlem av statskirken. Omtrent 9 % av landets befolkning er medlem av andre trossamfunn, og 5,6 % er ikke medlem av noe trossamfunn. Det har vært mange diskusjoner gjennom tidene om vi bør ha kristen statskirke eller ikke, og dette er fremdeles en aktuell debatt.

__Media:__ Det står i den norske grunnloven at det ikke er lov å forhåndssensurere medier. Mediene i Norge får skrive nesten hva de vil, så lenge de tar hensyn til vær varsom-plakaten. __Helsevesen:__ I Norge har vi et velutviklet helsevesen som legger vekt på å forebygge og behandle sykdom. Alle helsepersonell i Norge har taushetsplikt. Vi har både fastlegeordning men også legevakter hvor man kan få hjelp om man trenger det utenom kontortid. __Skole og utdanning:__ I Norge er det 10 års obligatorisk skolegang, barneskole fra 1.-7. klasse og ungdomsskole fra 8.-10. klasse. Denne er gratis, og bygger på prinsippet om likeverd og tilpasset skolegang for alle. Ungdom som har fullført grunnskolen har rett på tre års videregående opplæring. De fleste skoler i Norge er kommunale, men det finnes også en del privatskoler.

__Matvaner__ I Norge er det vanlig for voksne mennesker at de spiser frokost alene, lunsj med venner eller kolleger, og middag med familien. Mange vil påstå at tradisjonen med samlede måltider er på vei ut, men dette stemmer ikke nødvendigvis. I Norge spiser de fleste familiene samlet, men det har blitt mer og mer vanlig å spise andre steder enn ved kjøkkenbordet, som for eksempel i sofaen. I Norge spiser man veldig ”ordenlige” måltider. Vi spiser frokost med brød, melk og kaffe, har medbrakt matpakke til lunsj og poteter og grønnsaker er ofte tilbehør til middagen.

Når det gjelder hvem som lager maten, så kan man aldri være helt sikker. En ny rapport viser at 50 % av mennene og 80 % av kvinnene sier de lager maten. Dette viser at både menn og kvinner lager maten, ikke bare kvinnene. Noen ganger samarbeides det også om å lage måltider, og dette kan gjøres til en sosial aktivitet.

Skal det nevnes noen typisk norske matvarer, så må det bli følgende: poteter, brødskiver, fisk, brunost, kjøttkaker og retter som smalahove og fårikål.

Flere og flere mennesker i Norge blir overvektige, og hele 35 % av alle dødsfall i Norge skyldes hjerte- og karsykdommer. Dette er livsstilssykdommer som kommer av dårlig kosthold og lite fysisk aktivitet.

Dette skyldes at matvanene i Norge har endret seg de siste årene, og man har blitt mye mer avhengig av f. eks hurtigmat. Vi er også rike, så vi har råd til å kjøpe masse og dyr mat. Ungdommer har mer og mer penger, så de kan bruke pengene på å kjøpe godteri og fastfood om de vil det.

__ Hvilke utfordringer har pakistanske innvandrere i Norge? __ Pakistanere møter mange utfordringer når de kommer til Norge. Her er et utvalg av dem: - Religion: Bare 1 % av Pakistans innbyggere er kristne. Norge har norsk statskirke. Kristne verdier og synspunkter kan dermed virke fremmede og uvante for innvandrere. 97 % av alle pakistanere er muslimer, og islam skiller seg fra kristendom på flere områder. Derfor kan vårt kristne samfunn virke som en utfordring for innvandrere fra Pakistan. - I Pakistan bor 33 % av befolkningen i byer, i Norge bor 78 % i byer. Urbaniseringsprosessen har de siste årene vært veldig sterk i Norge, og flere og flere nordmenn bor i byer. Dette er ikke tilfellet i Pakistan, hvor mange mennesker bor i slummen. Når pakistanere flytter til Norge kan overgangen fra å bo i et slummiljø til en storby virke skremmende. - Velferdsstat. - Analfabetisme og språk: Mange av pakistanerne som kommer til Norge er analfabeter. Dette kan by på store problemer i og med at de da må lære seg å lese og skrive i tillegg til at de må lære et nytt språk. En pakistaner som kan lese og skrive vil ha bedre forutsetninger for å lære seg norsk enn en analfabet vil ha. Norsk er allikevel veldig forskjellig urdu (som er det offisielle språket i Pakistan sammen med engelsk), og det kan være en stor utfordring for pakistanere å skulle lære et helt nytt språk i tillegg til å lære seg å forstå den nye kulturen og menneskene i den. - Rasisme: Mange utlendinger blir utsatt for rasisme i Norge. - Matvaner: I og med at mattradisjonene er så forskjellige fra Norge og Pakistan kan dette virke som en stor forandring for innvandrere. Mens de er vant til sterke krydre og nanbrød er vi vant med grandiosa og kjøttkaker.

__ Konklusjon: __ Kultur er forskjellig fra sted til sted, og mennesker som flytter til en annen kultur kan møte flere utfordringer på grunn av disse forskjellene. __ Kilder: __ ** - [] - [] - [] - [] - [|http://www.uh.edu/~sriaz/religion/index.html] - [] - [] - [|http://www.globalis.no/Land/Pakistan/(show)/indicators/(indicator)/478] - []= - [] - [] - [] - [] - [] ** <span style="color: rgb(128, 0, 0); font-size: 160%; font-family: 'Palatino Linotype','Book Antiqua',Palatino,serif; text-align: center; display: block;">

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"><span style="display: block; font-size: 150%; text-align: center; color: rgb(194, 10, 194);"> 

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; display: block; font-size: 150%; text-align: center; color: rgb(194, 10, 194);">Den norske kulturen
=<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> = <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">// skrevet av Kaya // Her i Norge blir vår kultur påvirket på mange måter. Vi får påvirkning fra innvandrere, media, filmer, internett og reiser. For 50 år siden var landet Norge helt annerledes. Vi hadde ikke særlig mye påvirking fra andre land (utenom Sverige og Danmark). TV hadde ennå ikke blitt tilgjengelig for nordmenn og hygiene kom ikke som første prioritering, siden de fleste bare badet en gang i uken. Verdiene folk hadde var annerledes og det som da var ”typisk norsk” er forandret.

Innvandringen til Norge har en veldig stor del å si for hvordan kulturen har blitt. Den bringer med seg forskjellige kulturer og noen av dem blir mer og mer vanlig blant det norske folk. Dette er ikke bare innvandrere fra Midtøsten, men også andre deler av verden, som USA. Noe de tar med seg er religionene sine. I de siste tiårene har det blitt flere å flere religioner i Norge. For 50 år siden var det nesten bare kristne, mens i dag har vi et godt utvalg fra alle sammen. På 80-tallet ble det også målt en stor økning på flere norske innbyggere som gikk i moské. Maten har også forandret seg mye, men her kanskje med mest påvirkning fra USA. Med den utviklingen og påvirkningen vi har, kan det nesten se ut at Grandiosa, Big Mac og Coca Cola har blitt den nye nasjonalretten i stedet for kjøttkaker i brun saus med kokte poteter. Til og med på 17. mai blir bodene drevet av innvandrere som tjener bra på vårruller og hot dog i stedet for den norske tradisjonelle maten. Hvis vi tenker skikkelig over det kan man vel egentlig ikke si at det er så mye norsk tradisjonell mat igjen. Når vi spiser det, hvis vi i det hele tatt spiser det, er det på faste datoer og tider. Smalahove for eksempel spises på noen få dager i året og som oftest på festivaler. Fårikål har de fleste bare en gang i året og flere og flere har begynt å krydre den med utenlandske krydder og urter, eller i det hele tatt kutte den ut.

Kulturen forandrer seg ikke bare med tid, men også med sted. Kulturen innerst i finmarksvidda er forskjellig den i Oslo. På finmarksvidda holder de seg kanskje mer med det tradisjonelle og forandrer ikke veldig mye, mens i Oslo er det et stort spekter med forskjellige kulturer og stiler. Dette har jo mye med tilgjengelighet. De fleste som kommer til Norge flytter ikke opp midt på vidden, de flytter heller til byer. Også har kanskje de på vidden ikke like stor mulighet til internett og slikt.

Selv om det er forskjell, begynner også innerste finmarksvidda å komme etter og utvikle seg, det skjer i hele landet og ikke stort mye vi kan gjøre med. Hvis vi fortsetter å være åpne mot nye ting og kulturer får vi et mer åpent miljø for nye mennesker å komme inn til vårt land og trives mer. Det vi kan gjøre er å holde fast på de tradisjonene vi har fra gammelt av for å beholde essensen av det Norge en gang var.

kilder: []

[]

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">

 ==<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**<span style="color: rgb(194, 10, 194); font-size: 150%; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; text-align: center; display: block;"> Kultur – Bunad ** ==

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"><span style="color: rgb(128, 0, 0); font-size: 160%; font-family: 'Palatino Linotype','Book Antiqua',Palatino,serif; text-align: center; display: block;"> // Skrevet av Emilie // Bunaden er Norges nasjonaldrakt, og finnes i mange varianter spredd utover hele landet. Bunaden brukes som oftest til fest og høytid, som blant annet 17. mai, bryllup og lignende. I Norge finnes det rundt 200 forskjellige typer bunader. Alle bunadene har sin egen bakgrunn og historie, og er som regel laget på god gammeldags måte. Det var i nasjonalromantikken at interessen for bunad skjøt i været, og den ble tatt i bruk over hele landet. Youtube film som viser mange av Norges flotte bunader: http://www.youtube.com/watch?v=eZ5KNZIhKbE

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Vest-Agders Kvinnedrakt
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> Vest-Agder bunaden finnes i tre varianter av stakken; en rynket, en plissert, en stripete. Stripestakken har vært en høytids- og festdrakt for unge kvinner, men den har også blitt brukt av gifte kvinner ved mindre høytidelige anledninger. Stripestakken har også blitt brukt til brudedrakt. Draktmaterialet stammer fra Vest-Agder, og ble funnet i begynnelsen av 1900-tallet. Kvinnebunad som man finner den dag i dag har sin opprinnelse i perioden 1830-1870.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Øst-Telemark beltestakk
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> Denne bunaden fikk navnet sitt etter det brede, brikkevevde beltet som går flere ganger rundt livet. Da Beltestakken i igjen ble tatt bruk på begynnelsen av 1960-tallet, hadde mange arvet drakten eller deler av den fra eldre generasjoner. Bunaden er preget av datidens pietistiske strømninger og derfor holdt i mørke farger, men beltene og skjortebroderiene er fargerike. Å ha silketørklær hengende fra beltet og nedover stakken ble oppfattet som statussymboler og ble ofte gitt i friergaver. Det lages aldri to like beltestakker, alle er unike. Men snittet er fast.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Hardangerbunad
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> Hardangerbunad er en samlebetegnelse på bunader fra de ulike bygdene i Hardanger, og det er små variasjoner fra bunad til bunad. Det som vises på bildet er en kvinnebunad fra Kvam. Kvinnebunaden har to ulike varianter; festbunaden med rød vest og hvitt forkle og snedadrakten med mørk trøye og mørkt forkle. Det finnes to forskjellige hodeplagg som skiller mellom den ugifte jenta og kona. Konebunaden har skaut, mens jentene bruker et bånd i håret. Det sies også generelt at jentene ikke skal pynte seg så mye som konene. Kvinnebunaden i Hardanger har blitt brukt sammenhengende helt frem til i dag.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Oppdalsbunad
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> Det ligger mange år med arbeid bak utformingen av kvinnebunaden fra Oppdal. Det startet i 1946 og bunaden sto ikke ferdig før i 1963. Draktdelene som danner grunnlaget for arbeidet, er hentet fra ulike deler av Oppdal. Skjorten er en kopi av ei gammel skjorte fra Gravaune Gård, som er en gammel skysstasjon på Oppdal hvor også sølja til bunaden kommer fra. Stoffet i stakken har farger og vevteknikk som kommer fra den gamle proprietærvesten fra Oppdal. Stakken i bunaden er i flerfarget ullstoff. Mannsbunaden er laget etter gamle plagg fra slutten av 1700-tallet og frem til begynnelsen av 1800-tallet. Vesten på denne bunaden er lang og har samme stoff foran og bak. Dette gjør at vesten også kan brukes som ytterplagg, og trenger ikke jakke. Vesten til kvinnebunaden fås i rødt, grønt eller blått. Stoffet er i bomull og ull i en satengbinding. Buksa til mannsbunaden fås i skinn eller svart vadmel.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Nordlandsbunad
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> Den første Nordlandsbunaden for kvinner ble presentert og godkjent på årsmøtet til Hålogaland Ungdomslag i Leirfjord i 1928. Ungdomslagene på Helgeland hadde da samlet inn bakgrunnsstoff. Mønsteret til livet er utarbeidet etter en modell av en brudekjole fra Ravassåsen i Vefsn, og broderiet ble funnet på to stoffbiter fra Røyten i Vefsn. Disse har form som en bringeklut. Sølvet som brukes er spesielt utformet til denne bunaden av gullsmed Rørvik i Mosjøen. Bunaden finnes i en blå og en grønn utgave. Den blå utgaven hører til kysten, mens den grønne hører til innlandet. Stakk og vest monteres sammen og stoffet er i to ullkvaliteter; klede eller toskaft. Nordlandsbunaden har også mange ganger blitt kåret til Norges flotteste bunad.



<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">__kilder:__
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> http://www.dbas.no/bunad/index.asp?NavID=19 http://www.norskflid.no/hunf/Layoutpage.aspx?containerid=5005&pageid=5002 http://www.bunadraadet.no/bunad.htm

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 16pt; text-align: center; display: block;">
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> //skrevet av Ingrid// Familien har vært i forandring i alle år. Før i tiden var det vanlig å ha store familier med mange barn på gården. Man levde sammen med besteforeldre, onkler og tanter, små og gamle. Familie verdiene betydde mer da en nå. Det var vanlig at mennene var ute og jobbet, mens kvinnene stod med ansvaret for barn og hjemmet. Jeg vil nå bruke forteller sjangeren til å fortelle to historier som går på det samme, men forskjellen er at den ene historien er hentet ut fra i gamledager, mens den andre vil gjenspeile dagens familieliv

Petter kommer inn etter en lang dag ute på jordet. Hele familien er samlet rundt bordet, både kone og barn. Else kommer bort og kysser han på kinnet og spør om han har hatt en fin dag? Han smiler og sitter seg ned og får servert sild og poteter med gulerøtter til. Han forsyner seg og ser på barna, Marie på 4, Trine på 8 og Jens på 15. Jens er nettopp konfirmert og voksen. Han vil nå måtte ta mye mer ansvar i hjemmet og skaffe seg arbeid. Marie er hjemme med moren, mens Trine går på skolen. De er glade og fornøyde, det er sjeldent noe krangel og godterier får de bare ved veldig spesielle anledninger.

[|Link til bilde]

Petter kommer hjem etter en lang dag på jobben, med seg i hånden har han middagen, McDonald’s til alle sammen. Kona er kommet hjem for en time siden og har vært og hentet Marie i Barnehagen og Trine på SFO. Jens sitter på dataen, som han kjøpte for pengene han fikk til konfirmasjonen. Marie og Trine sitter klistret foran TV-skjermen. Klokken er 6 og det er barne-tv som går og i hendene har de hver sin sjokolade. Petter roper høyt ”Middag!” og alle kommer inn på kjøkkenet. Henter maten og går hver til sitt. Petter på rommet, jentene i stuen, mens Petter og kona blir sittende igjen å diskutere. De har problemer med ekteskapet og vurdere skilsmisse eller ekteskapsrådgivning. [|Link til bilde] Dette var to historier som går på de samme personene og en liten del av hverdagen deres. I den første lille fortellingen blir familien framstilt som en liten lykkelig familie. De spiste en mer ”gammeldags” og sunn mat. Mens i den andre fortellingen har vi kanskje en typisk hverdag den dag i dag. Alle holder på hver for seg, tv og datamaskiner har tatt over litt av hverdagen. Hurtigmat som blant annet McDonald’s er stor produsent av over hele verden, er det som blir kjøpt inn til mat. Godteri og usunn mat blir hentet fra, fordi det er det som er enkelt og billig. Den lettvinte veien er det som blir valgt. I den andre fortellingen blir det også fortalt at de har problemer med ekteskapet. Skilsmisser blir mer og mer vanlig. I 1975 endte hvert fjerde ekteskap med skilsmisse og denne utviklingen har ikke stoppet. Flere velger i dag å prøve å fikse opp i ekteskapet gjennom terapi, eller at de fortsetter å holde sammen for barna sin skyld. Det er da man mister det følelsesmessige bak et ekteskap og det blir heller til en plikt, og det er ikke det er ekteskap skal være basert på.

Skrevet av Ingrid [] []

Da vi fikk denne oppgaven tok jeg kontakt med en god venn av meg, og spurte om han kunne lage en tegneseriestripe til oss. Hva han skulle tegne var vi ikke sikker på, men da jeg ga han fritt rom hvor den eneste kriterien var kultur i forandring. Her ble resultatet: http://c1.wikicdn.com/_/2009041501/i/c.gif

Tegnet av Frode Lærk Thorsen. Her ser vi da to forskjellige tidsepoker sammen i et. Det blir framstilt på en ironisk måte hvordan vikingene ville ha reagert på dagens moderne samfunn. Om det hadde skjedd slik er noe annet, jeg tror om hvilket som helst menneske fra en annen tidsperiode her på verden hadde kommet til hverdagen den dag i dag, gjennom en slagstype tidsmaskin, så ville de nok ha fått seg et stort sjokk. Og dagens samfunn har forandret seg stort, industrialiseringen, datamaskinene etc. Hvis du hadde puttet en mobiltelefon i hendene på en fra vikingtiden hadde han nok blitt meget forundret, kanskje til og med redd for den lille dingsen som vi mennesker er så avhengig av den dag i dag. Hele tenkemåten til mennesker har forandret seg, som følger av forandringer i kulturen, og om vi plutselig blir puttet inn i hverdagen i år 3009 for eksempel, vil vi nok få oss et ganske så stort sjokk vi også.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; color: rgb(194, 10, 194); font-size: 130%; text-align: center; display: block;"> 

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; color: rgb(194, 10, 194); font-size: 130%; text-align: center; display: block;">Voodoo
skrevet av Didrik <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;">Voodoo er en kult og en religion (Voodoo ble offisielt anerkjent som religion på Haiti 10. april 2002, av Haitis president Jean- Bertrand Aristide), som er basert på afrikanske stammereligioner med innslag av kristendom. Voodoo praktiseres for det meste blant etterkommere av slaver i de karibiske landene og i USA. Voodoo er svært mystisk, og ofte blir det forbindet med voodoodukker, som visst nok skal kaste en forbannelse over personen den symboliserer. Bildet Voodoo muligens har fått opp igjennom årene fra filmer og media (hekser, voodoodukker), stemmer ikke alltid helt. Det finnes mange ulike varianter av Voodoo, men til felles er det som oftest er sjamanisme og bruk av naturmedisin. For å nevne et par så er det: Vest- Afrikansk Voodoo, Haitisk Voodoo og Louisiana Voodoo. I Voodoo er det slik at ”det du gjør mot andre, gjør du også mot deg selv,” slik at mennesker er hverandres speil. For tilhengere av Voodoo er det hundrevis av ånder som blant annet kontrollerer lykke, velstand, natur og helse. Åndene blir påkalt gjennom bønn, dans, tromming, sang og ofring. Alt fra rom til en hane kan være blant offergavene under ritualene og åndene kan antagelig ta bolig i deltakerne.

Religionen oppstod blant afrikanske slaver, og franske kolonister trodde at hvis de etterlatte ulike etniske grupper i Karibia, så ville man hindre slavene i å danne et felles samfunn. Det stemte altså ikke, for slavene søkte fellesskap i form av troen, som de selv modifiserte.

På Haiti kan nå voodoo- prester og prestinner døpe og vie. Ellers kan de bli bedt om hjelp med alt fra pengeproblemer til trøbbel i kjærlighetslivet. På Haiti praktiserer i dag ca. 50- 70 % av innbyggerne Voodoo. Mange vender ryggen til religionen, pga. at den ofte ”krever” dyre ofringer, som for eks. gull, og de som praktiserer det er som oftest veldig fattige mennesker (folk som lever på ca. 1 dollar dagen, og regjeringene i de landene makter ikke å gjøre noe med det).

Røttene til Voodoo er sannsynligvis flere tusen år gamle (mange mener så mye som ca. 10.000 år tilbake i tid) og har sin bakgrunn tilbake i afrikanske religioner. Ordet ”voodoo” er tatt i fra ordet ”vodũ,” og det betyr ”guddommelig vesen” eller ”ånd.”

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;"> Kilder: [] [] Video: [] Bilder: Voodoo presidenten- [] Voodoo dukker []

<span style="display: block; font-size: 110%; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; text-align: center;">Haiti:
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;">Haiti ligger i det Karibiske hav og landet utgjør den vestlige tredjedelen av øyen Hispaniola, som ligger øst for Cuba. Landet var opprinnelig en fransk koloni, men blant de første landene som erklærte sin uavhengighet (1804). Det er ca. 95 % haitiske og 5 % hvite og mulatter der og innbyggertallet er på rundt 10 millioner.

<span style="font-size: 140%; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; text-align: center; display: block;">Zulu
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;">Zulu er en afrikansk etnisk gruppe som er hovedsakelig bosatt i provinsen [|KwaZulu-Natal], rundt Johannesburg, men det lever også små grupper i Zimbabwe, Zambia og Mosambik. Gruppen består av ca. 11 millioner mennesker og Zulu er den største etniske gruppen i Sør- Afrika, og den er en av de mest innflytelsesrike. Ca. 50 % bor i byer og 50 % på gårder. Språket de bruker er Isizulu og det er et bantuspråk (Afrikansk språkgruppe). Zuluene spilte en betydelig rolle i Sør- Afrikas historie under Zulukongedømmet, og de utgjør i dag en av de viktigste maktfaktorene i Sør- Afrikas politikk. Zuluene ble under apartheidstiden utrolig diskriminert og rangert som annenrangs borgere.

De er kjent for deres spesielle perlehalsbånd med sterke farger og deres spesielle merker. Zuluenes religioner er kristendom og animisme (tror at alt er åndelig og har en sjel, både levende og døde ting). Maten de spiser er ofte barbecued og kokt kjøtt, melk, mais, mel, grønnsaker og frukt. Et vanlig Zulu bryllup er ganske spesielt, for bruden skifter klær opp til 3 ganger på bryllupsdagen, for å vise hvor fin/ vakker hun er i forskjellige farger. Man gifter seg i kirken og da går bruden med hvitt, men etter kirke går bruden med en tradisjonell drakt.

Zuluene går med klær som dekker mye av kroppen, ”isicholo” (en stor hatt, som er dekorert med perler), ”isidwaba” (et skjørt som er laget av skinnet fra en ku) og de dekorerer ofte klærne med perlene deres, som heter ”ubuhlalu.”

kilder: [] [] Zulu perlehalsbånd: [] [] [] Hatt: [] [] Klær: [] <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 72%;">[] <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">

Gode linker til hva norsk kultur kan være.
Kilder: http://www.norskkultur.net/

http://www.nrk.no/norgerundt/

NRK serier: http://www1.nrk.no/nett-tv/prosjekt/229 - Typisk Norsk + Norske Attraksjoner