Flerkulturelle+Norge

= Innhold = = =
 * Innvandring i Norge
 * Samer
 * Muslimer i Norge
 * Tatere
 * Utfordringer i flerkulturelle samfunn

 = Innvandring i Norge = = = Antall innvandrere i Norge øker for hvert år som går. I dag er 9,7 % av Norges befolkning innvandrere. Altså nærmere 460 000 er innvandrere i Norge, og det er enten de som har innvandret selv eller norskfødte med innvandrer foreldre. Det er flest innvandrere fra Europa, deretter Asia, Afrika, Amerika og Oseana. De fleste innvandrerne er fra Polen, Sverige, Pakistan, Irak og Danmark. Og 38 % av innvandrerne har norsk statsborgerskap. Kilde: []
 * VERDENSDELER || ANTALL ||
 * Europa || 203 000 ||
 * Asia || 174 000 ||
 * Afrika || 56 000 ||
 * Sør- og Mellom-Amerika || 16 000 ||
 * Nord-Amerika og Oseana || 9 000 ||

Det er forskjellige grunner for at innvandrerne søker om opphold i Norge. Mellom 1990-2007 har det vært 328 000 personer med statsborgerskap fra et land utenom Norden som har søkt om oppholdstillatelse i Norge. Kilde: []
 * GRUNN TIL OPPHOLDSTILLATELSE || ANTALL I PROSENT ||
 * Kom p.g.a. flukt || 27 ||
 * Arbeid || 21 ||
 * Familieetablering || 17 ||
 * P.g.a. ble familiegjenforent med andre || 13 ||
 * Ble gjenforent med flyktninger || 11 ||
 * For å ta utdanning || 11 ||

Med 25 % har Oslo det største antallet innvandrere i Norge. Og det var totalt 11502 som søkte om asyl per 31.10.08

KILDER:
 * []
 * []

Av Rannveig

 = Samer =

Den eldste skriftlige kilden om samene er fra år 98 e.Kr. På den tiden beskrev både romere og grekere mennesker som gikk på ski. Samene er også nevnt i de norrøne sagaene. Her beskrives de med ekspertise i båtbygging og runerissing. Samer var også mer anerkjent i sagaene enn de er i dag. I middelalderen begynte koloniseringen av nordområdene. Norge, Sverige og Russland prøvde å ta kontroll over samiske områder. Samene hadde i alle år levd på jakt og fiske, men koloniseringen fratok dem ressursgrunnlaget og samene gikk mer og mer over til husdyrhold og tamreindrift, noe som de fleste kjennetegner samene ved i dag. Religionen til samene på den tiden var veldig mye preget av sjamanisme, der mennesket er en del av og skapt av naturen som derav er bundet av naturen. Man tilba naturen siden den ga mennesket alt den trengte, og alle levende vesener har noe åndelig og hellig i seg. Sammenhengen mellom disse tingene var nøkkelen til livet mente samene. Men ved kolonialiseringen begynte også kristningen, skoler ble oppført som i begynnelsen fikk undervise på samisk, men på 1800-tallet forandret dette seg og fra 1850 skulle samene fornorskes. Samene skulle bli norske samfunnsborgere, lære seg norsk og samisk skulle brukes stadig mindre i skolen. Samisk skulle kun brukes som hjelpespråk. Det tok 70 år til skoleloven igjen ble forandret slik at samisk kunne brukes i skolen. I 1902 bestemte man at kun norske statsborgere som kunne snakke norsk, lese norsk og skrive norsk skulle få lov til å kjøpe og eie jord, samt at eiendommen skulle ha et norsk navn. Men i 1987 kom det virkelige gjennombruddet, Samerettutvalget, som var blitt oppnevnt av regjering i 1980 for å klargjøre samenes rettstilling. Utvalgets arbeid førte til sameloven som ga grunnlaget for dagens sameting og den samiske grunnloven. I dag er samene betegnet som et urfolk, og som urfolk i Norge er det bestemt at samene har krav på et særskilt kulturvern. Norsk samepolitikk innebærer en konkretisering av en slik målsetting og samiske kulturinstitusjoner har blir økonomisk støttet av Norsk Kulturråd, som har utviklet egne støtteordninger for samisk kultur.

Samisk kultur i dag For å gjøre opp for fortiden med undertrykkelse, gjennomførte myndighetene i Norge, Sverige og Finland en reform for å bygge opp samiske kulturinstitusjoner og fremme samisk kultur og språk.

Eksempler: ·  I Norge, Sverige og Finland er det samiske nyhetssendinger på nasjonal TV og det vises også barneprogrammer på samisk. Det finnes også samiske radiostasjoner. ·  Det finnes også to aviser som utgis ukentlig på samisk, Min Áigi og Ássu. ·  I Beaivvaš i Kautokeino, finnes det et samisk teater som viser teaterstykker som er skrevet av samiske forfattere eller internasjonale oversettelser. ·  Flere romaner og poesi bøker utgis hvert år på samisk som er skrevet av både samiske forfattere og internasjonale oversettelser.
 * Media og litteratur**

·  Den største delen av den samiske musikalske tradisjonen er joik. Joik blir som oftest sunget a cappella, altså langsomt og dypt der man skal vise åpenbare emosjonelle følelser som sorg eller sinne. ·  Skole og utdanning på samisk er tilgjengelig i hele Norge. Samer har krav på å lære samisk i skolen. ·  Den samiske Høyskolen ligger i Kautokeino. Man kan studere samisk ved flere universiteter, blant annet på Universitet i Tromsø. ·  Samene har nasjonaldag den 6. februar, den ble vedtatt på Samekonferansen i 1992 og er også kjent som ”samisk folkedag”. ·  Reindrift er en viktig del av samisk kultur. Under årene med assimilering ble reindrift et viktig levebrød blant samene. ·  I Norge er også reindrift beskyttet ved lov og er en eksklusiv samisk næring.
 * Musikk**
 * Utdanning**
 * Samiske markeringer**
 * Tamreindrift**


 * Samene i et flerkulturelt Norge**
 * Samer i Norge har begynt å få en naturlig plass som Norges urbefolkning, men mange problemer gjenstår fortsatt. Mange av samene ønsker at sametinget skal få mer makt og uavhengighet, men dette avhenger av den politiske situasjonen i resten av Norge. Frp og Høyre mener at sametinget ikke skal få mer uavhengighet, mens SV og venstresiden er positiv til dette. Men alt i alt så mener de fleste politiske partiene at samene skal ha en beskyttet kultur og at sametinget skal få en **plass i det norske samfunnssystemet som vil føre til at tinget vil kunne ta enda flere avgjørelser og støtte opp om samisk samfunnsutvikling.

[] **Forfatter:** Helene Krogtorp [] //Av Wenke Brenna// [] [] []

[|Infonuorra Sápmi]
er en offentlig informasjonstjeneste for all samisk ungdom i Norge. Tjenesten drives av Nordland fylkeskommune, samt flere samarbeidspartnere som Kommunal- og regionaldepartementet, Sosial- og helsedirektoratet, Barne- og familiedepartementet, samt andre fylker. Tjenesten har som formål å hjelpe ungdom å finne svar på spørsmål de måtte ha og legger hovedvekt på tema som utdanning, jobb, kultur & fritid, rettigheter og ut i verden. Et viktig mål er at tjenesten skal bidra til å styrke språket, kulturen, identiteten og tilhørigheten til samisk ungdom.

http://www.nfk.no/ncms.aspx?id=F0609C35-079F-44B3-B980-3D5F2A4949B1&menuid=4786

Av Magnus

 = Muslimer i Norge = = =

De første muslimene som kom til Norge, kom som arbeidsinnvandrere på slutten av 60-tallet. Ettersom muslimske land har vært mer og mer preget av konflikter siden den gangen har tallet på muslimske flyktninger økt. I dag er det ca 150 000 personer med muslimsk bakgrunn i Norge, der 80000 er medlem av et muslimsk trossamfunn (av totalt 92 i Norge). Islam er dermed den nest største religionen i Norge i dag etter kristendommen.

Det finnes 92 muslimske trossamfunn i Norge i dag, der de fleste er etablert rundt Oslo og Akershus. Den første moskeen kom i 1974 i Oslo da pakistanske innvandrere fikk hjelp av Islamic Cultural Centre som allerede hadde åpnet i København. Moskeen fulgte deobandi-retningen, mens flertallet av pakistanerne i Norge fulgte barelwi-retingen (begge innenfor sunni-islam). Derfor følte de behovet for en ny moské som åpnet i 1976, moskeen som i dag er Norges største med over 5000 medlemmer. Ettersom tallet på muslimske innvandrere i Norge økte, økte også tallet på antall moskeer. Istedenfor at mange samlet seg i en stor moské, ønsket hver enkelt etnisk gruppe sin egen moské. Den første shia-muslimske moské kom i 1975, og utover på 1980-tallet fikk også tyrkiske og marokkanske muslimer sine egne moskeer. I Bergen er det i dag én moské, etablert i et bolighus. Norge har også den nordligste moskeen i verden som ligger i en kjeller i Tromsø.

I løpet av en dag skal en praktiserende muslim gjennom seks bønner. De varierer tidsmessig etter når solen står opp og når den går ned, noe som gir forskjeller på opptil to timer. Siden muslimer skal igjennom disse bønnene, vil de i en arbeidsdag trenge en godt tilrettelagt dag. Istedenfor å ha en lang midtpause kan den deles opp i flere små pauser på fem minutter hver, slik at bønnene kan følges.

Ved å se på statistikk for muslimers rolle og oppførsel i Norge kan man lettere se hvordan det er å være muslim. Mange muslimer og andre innvandrere er overkvalifisert deres arbeid, altså at de har en høyere utdanning enn jobben tilsvarer. Det kan være leger som jobber på lager, ingeniører som kjører drosje og advokater som gjør rent. Ifølge SSB kan det være flere grunner til dette. Én kan være at de ikke snakker godt nok norsk, eller at problemet rammer flyktninger mer enn arbeidsinnvandrere.

Kilde: [|SSB]
 * [[image:fig-2008-06-16-02.png caption="fig-2008-06-16-02.png"]]Yrkesfordeling blant sysselsatte innvandrere med høyere utdanning, etter hvor utdanningen er tatt. Prosent **

Kilde: [|SSB]
 * [[image:fig-2008-06-16-01.png caption="fig-2008-06-16-01.png"]]Yrkesfordeling blant sysselsatte med høyere utdanning. Prosent **

Les hele artikkelen om overkvalifiserte innvandrere på SSB sine sider [|her] Islamsk Råd Norge (IRN) ** Islamsk Råd Norge ble opprettet i 1993 for å arbeide for at muslimer kan leve i samsvar med islamsk lære i det norske samfunn. Det er en paraplyorganisasjon for islamske trossamfunn i Norge. Til sammen 41 medlemmsorganisasjoner blir representer av IRN. IRN gir uttrykk for muslimers oppfatning og meninger til myndigheter og offentlighet, og fremmer forslag til løsninger. Organisasjonen er viktig i arbeide for å inkludere muslimer i det norske samfunn.

[] [] [] [] [|http://www.irn.no]
 * Kilder**

Av Olav

= Taterne – De reisende = Taterne stammer fra folket som utvandret fra India for ca. 1000 år siden, folket også kjent som Romani folket. Romani folket kom til Norge på 1500-tallet. Taterne blir også kalt de reisende og sigøynere, helt siden de kom til Norge har de vandret rundt i Norge på hest og kjerre i dag har de fleste bosatt seg men det er fortsatt noen reiser rundt i Norge og andre steder i Europa. Taterne er delt inn i to grupper; småvandrerne og storvandrerne. Storvandrerne er etterkommerne av Romani folket som gikk i skjul i det 15. og 16. århundre mens småvandrerne er etterkommere av personer med Norsk opphav og det tyske folket Jenisch som kom til Norge for å gjøre handel.

1900-tallet På begynnelsen av det 19. århundre begynte eksistensen av Taterne å bekymre myndighetene, og i 1841 ble en granskningskommisjon dannet. Det var Taternes motvilje til å sende barna på skole og mennenes motvilje til å gå i arbeid som alle andre som var hovedårsaken for bekymringen. Diskusjonen om ”de reisende” i det norske Stortinget resulterte i en ny lov i 1845. Denne loven var ikke offisielt rettet mot Taterne men uoffisielt var det tydelig at den rettet mot dem. Denne loven sa at alle som reiste rundt i grupper ble straffet med to års fengsel. I 1893 beregnet Det Kirkelige rådet at det var 4,000 Tatere som var nomader i Norge. I 1934 var det omtrent 1,800 igjen. I dag er det mellom 50,000 og 100,000 i Norge med taterslekt.

Andre lover som påvirket Taterne: I **1855** ble det frigjort en årlig sum for å utdanne Taterne for å få de av veiene. Det ble også opprettet steder der Taterne ble tvunget til jobb. I **1896** ble en lov som tillot staten å ta fra barn fra foreldrene og plassere de på statlige institutsjoner. Barna kunne bli holdt til de var 21 år gamle.

Andre verdenskrig Etter artikler publisert av Dr. Scharffenberg I aviser der han oppfordret til sterilisering av Taterne ble mange kvinnelige Tatere operert mellom 1934 til 1977, ca 44,000 nordmenn ble tvangssterilisert på grunn av rasehygieniske hensyn og samfunnets interesser. Tvangssteriliseringen skulle spesielt ha vært rettet mot etniske minoritetsgrupper, åndssvake, sinnslidende og andre "avvikere" som belastet velferdsstatens sosialbudsjett, og som myndighetene mente forringet befolkningskvaliteten gjennom sine dårlige arveanlegg. Under andre verdenskrig under den Tyske okkupasjonen ble Taterne flyttet til arbeidsleirer. Den daværende statsministeren Jonas Lie sammenlignet jødespørsmålet med taterspørsmålet. Det Norske Misjonen for de hjemløse tilbød sin indeks av Tatere til politiet og foreslo strengere lover. Men krigen sluttet før disse lovene ble tatt i bruk. Språk og Kultur Det viktigste i Romani kulturen var familien og samhold, grunnen til at de reiste i store grupper. Det finnes to typer norsk som blir talt av Taterne i dag, disse er kjent som Romani og Rodi. Det grammatiske aspektet er norsk men det er mange låneord fra Romani og Jensich. Romani språket har mye til felles med sanskrit, et gammelt Indisk språk. Musikk har alltid vært en stor del av Tatersk kultur og det var mye musikk rundt leirbålene i Taterleirene. Mye av den norske folkemusikken i dag er skrevet av Tatere. Erstatning fra staten I nyere tid har Taterne krevd erstatning for det de ble utsatt for i form av tvangssterilisering og frarøvelse av barn. Dette er blitt kritisert fra mange hold. Den generelle meningen er at med mindre Tatere sender barna sine på skole og melder seg til folketelling har de ikke krav på noen ting. Dette er en sak som har blitt kjempet for og imot i mange år men de har fortsatt ikke kommet fram til noen løsning. [] [] [] Bilder: [] []

Av Simen

=Utfordringer i flerkulturelle samfunn=

Norsk innvandringspolitikk bygger på prinsippet om integrasjon. Innvandrere skal ha mulighet til å ta vare på sin kultur, samtidig som de tilpasser seg den norske kulturen. I og med at Norge er et flerkulturelt samfunn, kan det oppstå utfordringer, fordommer og rasisme.

Når forskjellige kulturer møtes, kan det lett oppstå konflikter. Nye tenkemåter, ideologier og tanker møtes – og det skjer ikke alltid like fredfullt. Det finnes to begreper som beskriver hvordan mennesker tenker og ”måler” kulturer: Etnosentrisk betraktningsmåte: Man måler andre kulturer ut ifra sin egen kultur og tenkemåte Kulturrelativ betraktningsmåte: Man utforsker, reflekterer og prøver å forstå andre kulturer og tankemåter
 * -Kulturmøter**

Med en etnosentrisk betraktningsmåte vil det være vanskeligere å integrere innvandrere. I et samfunn med en slik tankegang vil det lett oppstå fordommer og rasisme som kan føre til diskriminering.

Når nye landsmenn kommer til Norge, får de tilbud om å bli plassert på et asylmottak, til saken deres er behandlet. Det varierer veldig hvor lenge en innvandrer er på et asylmottak. Undersøkelser viser at tilbudet samlet sett i Norge, ikke er godt nok, spesielt for dem med psykiske lidelser. Mange av asylsøkerne i Norge har opplevd traumatiske hendelser, og trenger psykisk hjelp.
 * -Husing av nye innvandrere**

Norskopplæring ved asylmottak ble gjeninnført i 2007. Målet med denne opplæringen er at asylsøkerne som blir i Norge, raskere kommer seg ut i arbeidslivet og blir til en ressurs for samfunnet. Dessuten kan de kommunisere med hverandre og i lokalmiljøet.
 * -Norskopplæring/skole**

Asylsøkere som får oppholdstillatelse har dessuten rett på norskopplæring etter introduksjonslovens regler om opplæring i norsk og samfunnskunnskap og introduksjonsprogram. Denne opplæringen kommer i tillegg til den man eventuelt får på asylmottak. Målet med denne opplæringen er at innvandrerne skal få grunnleggende ferdigheter i norsk, få innsyn i norsk samfunnsliv, samt forberede seg til å komme ut i arbeidslivet.

Diskriminering av innvandrere med annen etnisk bakgrunn, religion, hudfarge osv, er et stort problem i dag. Ifølge en undersøkelse gjennomført av MMI for integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi), har en av fem innvandrere opplevd diskriminering. Et stort problem i flerkulturelle samfunn i dag er diskriminering i arbeidslivet. Mange innvandrere i arbeidslivet er i dag overkvalifisert for sine jobber. En rapport gjennomført SSB (Ole Villund) i 2008, viser at innvandrere utdannet ved høyskoler, har omtrent dobbelt så stor risiko for å være overkvalifisert i forhold til andre arbeidere. Rapporten viser også at ikke-vestlige innvandrere er underrepresentert i lederyrker og generelt i yrker med høye kompetansekrav, og overrepresentert i yrkesgruppene sjåfører, håndverkere og produksjonsarbeidere, og også jobber som ikke har noen kvav til utdanning. Dette viser at vi i Norge må bli flinkere til å integrere innvandrere i arbeidslivet.
 * -Diskriminering**

I et flerkulturelt samfunn møtes flere kulturer og religioner, og det kan føre til rasisme.
 * -Rasisme:**

FNs definisjon på rasisme/rasediskriminering, hentet fra FN-konvensjonens artikkel 1: “Enhver forskjellsbehandling, utelukkelse, innskrenking eller begunstigelse på grunn av rase, hudfarge, avstamning eller nasjonal eller etnisk opprinnelse, hvis formål eller virkning er å oppheve eller begrense anerkjennelsen av, nytelsen eller utøvelsen på like fot av menneskerettighetene og de grunnleggende friheter på den politiske, økonomiske, sosiale, kulturelle eller hvilket som helst annet område av det offentlige liv”.

Norge tilsluttet seg FNs konvensjoner mot all rasediskriminering og rasisme i 1970.

Det er i dag fire bestemmelser i straffeloven som handler om rasisme.

§ 135a - om rasistisk propaganda: Med bøter eller fengsel inntil to år straffes den som ved uttalelse eller annen meddelelse som framsettes offentlig eller på annen måte spres blant allmennheten, truer, forhåner eller utsetter for hat, forfølgelse eller ringeakt en person eller en gruppe av personer på grunn av deres trosbekjennelse, rase, hudfarge eller nasjonale eller etniske opprinnelse.

§ 232.2 - om vold I den paragrafen heter det at visse typer vold “under særdeles skjerpende omstendigheter” skal straffes strengere enn “vanlig vold” og at (bl.a.) “rasistisk motivert vold” skal regnes som “særdeles skjerpende omstendighet”. Man vil altså få enda strengere straff hvis det er et rasistisk motiv.

§ 292 - om grovt skadeverk (hærverk) På samme måte som §232.2 vil rasistisk motiv virke straffeskjerpende; man vil altså få enda strengere straff hvis det er et rasistisk motiv.

§ 349a - om rasistisk forskjellsbehandling Med bøter eller fengsel inntil 6 måneder straffes den som i erversmessig eller likende virksomhet på grunn av en persons trosbekjennelse, rase, hudfarge eller nasjonale eller etiske opprinnelse nekter ham varer eller tjenester på de vilkår som gjelder for andre.

Linker om rasisme: [] [] [] []

Kilder: [] [] [] [] [][][] RADAR samfunnsfag

Av Tiril