Samer+og+andre+urfolk

=Samer = Innhold 1. Begrepet Urfolk -- Samene -- 2. Historie 3. Kultur 3a. Språk 3b. Musikk 3c. Religion 4. Rettigheter 4a. Sametinget

 Begrepet Urfolk
Definisjon fra ILO-konvensjonen #169, artikkel 1 b. Definisjonen tilsier at dersom et folk eksisterte i det geografiske området før en stat ble opprettet, er dette folket et urfolk – men folket som oppretter staten er pr definisjon ikke et urfolk.
 * //Folk i selvstendige stater som er ansett som opprinnelige fordi de nedstammer fra de folk som bebodde landet eller en geografisk region som landet tilhører, på det tidspunkt da erobring eller kolonisering fant sted eller de nåværende statsgrenser ble fastlagt og som, uavhengig av sin rettslige stilling, har beholdt noen eller alle av sine egne sosiale, økonomiske, kulturelle og politiske institusjoner.// ||

Samene Samane er ein minoritetsgruppe i Noreg. Det vil seie at dei er i mindretal i landet. Samane er eit urfolk som har sin eigen kultur, sitt eiget språk og sin eigen historie. Samane er eit nordisk urfolk og er busett i fire land; Noreg, Sverige, Finland og Russland. Det er rundt 80 000 samar tilsamen i desse landa og rundt halvparten er busett i Noreg.

Samane delast inn i 4 hovudgrupper alt etter kvaslags dialekt dei snakkar; sørsamar, nordsamar, austsamar og lulesamar. Dialektforskjellane mellom dei forskjellege samegruppane er så store at dei ikkje forstår andre enn dei aller nærmaste

For ca 150 år sidan dreiv norske myndigheitar ein krass samepolitikk. På skulen fekk ikkje barna lov til å snakke samisk og dei fekk ikkje synge samiske joikar. Dei måtte også flytte heime frå i ung alder for å gå på skule. Som ein konsekvens av dette er det svært mange med samisk opphav ikkje kan det samiske språket. Susanne M  Kilder:  __[]__  __[]__  __[]__  __[]__

Historie Samene var opprinnelig folk som flyttet rundt på seg sammen med reinsdyrene sine. De første sporene etter mennesker i Nord-Skandinavia er rundt 11000 år gammel, men om disse menneskene var samer er uvisst. De første sikre spor etter samer er fra rundt 100 år e.kr. der en romersk historiker med navn Tacitus skrev om et folk som han kalte ”fenni”, det er dette folket vi i dag kaller samer. De er også nevnt i en del gamle norrøne sagaer. De er helt klart veldig miljøbevisst og legger sjeldent fra seg spor i naturen, og i før bosatte de seg gjerne ikke et sted men flyttet seg rundt med dyrene og var i bevegelse hele tiden, som et nomadefolk. Dette er kanskje hovedgrunnen til at man har funnet så lite samespor og har derfor ikke veldig stor kunnskap om samenes opphav og den slags.

Det er et stort problem å kartlegge antall samer i dag, både "helblods"-samer og videre utover i blodslinjen. De forskjellige etatene har forskjellige anslag, og samene selv har ingen god oversikt. Det er registrert 11 000 personer i samemanntallet, men dette er langt i fra et realistisk helhetstall. Hvor mange personer som er av samisk avstamning er i dag usikkert, men minsteanslaget til den norske ambassade er at det finnes minst 60 000 samer, hvorav 32 000 er i Norge, 20 000 i Sverige, 6000 i Finland og 2 000 på Kola-halvøya. I Norge bodde de fleste av dem i Finnmark før, som faktisk betyr ”samenes bosettingssted” – direkte oversatt. I dag er brorparten bosatt i Oslo.

I senere tid var dette urfolket kjent for dette med å flytte på seg etter sesong for å utnytte naturressursene. De fisket, jaktet og var veldig flink til å lage redskaper av horn og bein på dyrene. De var også dyktige båtbyggere. Deres religion var sterkt knyttet til naturkrefter, spesielt vær, ettersom at de var avhengig av riktig vær for å få utnyttet de resursene de trengte. Sjamaner brukte sjamantrommer og ofret ting til gudene, disse trommene forbindes ofte veldig sterkt med denne befolkningen og har på en måte blitt et varemerke for samene fordi det er så ursamisk.

Den norske stat har ikke alltid vært like begeistret for samene og fra 1850 og til langt i etterkrigstiden førte regjeringen en ”fornorskningspolitikk” mot samene, de tvang dem til å lære norsk på skolen og snakke norsk i hverdagen. Denne undertrykkingen av dette urfolket foregikk i mange år, helt fram til etterkrigstiden da samisk igjen ble godtatt blant nordmenn og til og med ble regnet som en viktig kulturarv her i landet. Lars Kilder: __[]__

Samene er i dag gradvis på vei til å få en ”naturlig plass” i det flerkulturelle norske samfunnet, vel og merke, som urfolk. Det mangler likevel en rekke momenter. Blant annet gjenstår det en praktisering av enkelte bestemmelser forvaltet av Sameloven. Dette gjelder eksempelvis at sametinget må få en etablert plass i det norske samfunnssystemet som medfører at sametinget blir en hovedaktør for sin egen, samiske samfunnsutvikling.
 * Hvordan lever den samiske befolkningen i dag?**

De fleste norske samene, er i dag bosatt i hovedstaden Oslo. De færreste bor altså i lavvo og lever av reindrift og gårdsbruk, slik myten har skapt inntrykk av at de gjør. Det er under en tredel av den samiske befolkningen som snakker samisk, noe som utgjør ca 15 000 i Norge, 3 000 i Sverige, 2 000 i Finland og 500 i Russland.

En forskningsrapport utført av Norut NIBIR (publisert på Dagbladet.no 06.06.2006) viste at samer som bor i områder med en stor samisk befolkning føler seg mer diskriminerte enn samer som bor i byer eller større tettsteder med liten samisk befolkning. Rapporten viste at en fjerdedel av den samiske befolkningen (152 av 545 – med i undersøkelsen) føler seg diskriminert. Her er det grunn til å stille spørsmål //hvorfor// det fortsatt er slik den dag i dag. Er det den norske befolkningen som ”påfører” dette eller det den samiske befolkningen som utrykker dette i ønske om å sette fokus på deres egne rettigheter?

Forsker Eva Josefsen mener grunnen til dette er det øktende fokuset på samenes rettigheter som har kommet de siste årene, noe som i enkelte tilfeller har skapt en negativ holdning til samene. Dette ved at de indirekte ”krever” noe. Dette gjelder eksempelvis at de kjempet hardt for rettigheter til å beholde Finnmarksloven.

Presidenten av sametinget, Keskitalo, mener at samene må fortsette å kjempe for sine rettigheter og kom med denne uttalelsen i forbindelse med rapporten: ”//Hvis vi ikke får en større grad av språklige rettigheter, vil folk slutte å bruke det samiske språket.”//

Spørsmålet om hva vi kan gjøre for at alle samer skal føle seg som en naturlig del av det norske samfunnet, uten å bli å føle seg diskriminert på etnisk bakgrunn er vanskelig si. Likevel bør vi engasjere oss og ta problemet på alvor. Ved å lese og interesse oss for historien og politikken det norske storsamfunnet har ført mot det samiske urfolket opp i gjennom tidene, kan vi endre vår personlige holdning til samene i en positiv retning. Kanskje dette er første skritt mot et samfunn uten at den samiske befolkningen skal føle seg diskriminert? Hanna  Kilder: __[|http://www.dagbladet.no/nyheter/2006/06/04/468022.html]__  [] __[|**http://www.norsk.dk/facts/sami/sami/sami.htm**]__

Kultur __Arbeid for bevaring __ De ulike politiske partiene i Norge har prioritert samene og legger til rette for at de som urfolk kan utøve sin religion, kultur og levemåte. De har rett på å utvikle språket og kulturen sin uten at men skal starte en fornorskingsprosess, slik som vi har sett eksempel på i fortiden. = Det politiske partiet Arbeiderpartiet har for eksempel sagt og skrevet på sin hjemmeside at de har som ambisjon å vitalisere samisk språk, kultur, nærings- og samfunnsliv. = - ”//Vi vil styrke samenes muligheter til å fungere som ett folk på tvers av landegrensene, og bidra til at det er gode rammevilkår for næringsutøvelse i samiske bosettingsområder. Det gjelder ikke bare for tradisjonelle næringer, men like mye for moderne arbeidsplasser knyttet til kultur og informasjons- og kommunikasjonsteknologi. Bruken av naturressursene i samiske områder må i første rekke komme bosettingen i de aktuelle distriktene til gode.// ”

= Stortinget og regjeringen samarbeider også tett med sametinget for å opprettholde en bra tone og for å unngå kommunikasjonsproblemer. Sametinget er foreløpig bare rådgivende, men når det kommer til saker som angår dem som folkeslag stemmes det over ulike forslag, og de har mye innflytelse. Nå er fokuset på å forbedre muligheten for opplæring i samisk for alle aldersgrupper. Problemet er at hvis en slik utvikling skal fungere må en sikre rekruttering og utdanning av autentisk samisk fagpersonell i samiske områder. = Susanne H  Kilder: []

Svenske samer http://www.lindalv.skola.kungsbacka.se/Projekt/sweden/Bilder/2samer.jpg

<span style="display: block; font-family: Impact,Charcoal,sans-serif; font-size: 130%; text-align: center;">Musikk
media type="youtube" key="YettpVCclNc" height="344" width="425"

media type="youtube" key="gOWTJgRMTDo" height="344" width="425"

I 1986 fikk samene egen nasjonalsang, og i 1992 fikk denne en melodi.

<span style="font-family: Impact,Charcoal,sans-serif; font-size: 130%;">Samefolkets nasjonalsang - Sámi soga lávlla Langt nord under Store Bjørnen sakte stiger Samelandet: Vidde seg bak vidde strekker, sjø ved sjø hvor øyet rekker. Lier, åser, snaue rabber hever seg mot himmelbrynet. Elver bruser, skoger suser, stålgrå, steile fjell-nes skyter mot det ville hav seg ut.

<span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;">Vintertid med storm og kulde, <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> snøflokk uten mål og måte. <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> Sameslekten dog av hjertet <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> henger ved sitt hjem og yrke. <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> For en vandrer månen skinner, <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> nordlys flimrer, stjerner tindrer. <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> Reingrynt høres mellom krattet, <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> sus og brus fra sjø og slette, <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> pulkestøy langs vintervei.

<span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> Og når sommersolen gyller <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> fjell og skoger, hav og strende, <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> fiskere i gull-glans gynger, <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> gynger stilt på hav og innsjø. <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> Gyllent glinser svømmefugler <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> og som selv de store elver. <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> Staker glimter, årer glitrer, <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> folket under sang det farer <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> gjennom stiller, stryk og foss.

<span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> Samelandets ætt og stamme <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> utholdt har og tålt så mange <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> herjingstokter, bannskaps- <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> handler, <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> frekke, falske skattefuter. <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> Hill deg, seige samestamme! <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> Hill deg, fredens rot og flamme! <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> Aldri er der kamper kjempet, <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> aldri broder-blod har runnet <span style="color: #000000; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 9pt;"> i den stille sameslekt.

Våre fedre før har seiret over dem som urett øvet. La oss også motstå, brødre, dem som oss vil underkue ! Solens sønner seige avkom ! Aldri skal du overvinnes, om det gylne språk du vokter, husker dine fedres tale: Sameland for samene!

Norsk oversettelse ved Jacob Børretzen. http://www.isaksaba.no/index.php?id=252109

Samene har en såkalt førkristen tro med shamanistiske trekk. Det finnes flere guder, og enhver av disse har hver sin egen oppgave. I hvert sosialt samfunn med mellom 40-100 personer var det en //noaide,// en sjaman. Denne noaidien var et bindeledd mellom mennesket og forfedrene, gudene og åndene. //Noaidien// kan helbrede, og har spesielle evner til å oppnå kontakt med guddomskrefter og med avdøde slektninger. Ved å slå på en //runebomme// (en enkel tromme med magiske tegn) og gjennom sang (joik) og dans, kommer noaidien i en transelignende tilstand der han kommer i forbindelse med gudene. Runebomma bruker han også som hjelpemiddel for å spå og se inn i fremtiden med.

Susanne H [|http://www.karasjok.kommune.no/document.aspx?uid=646&title=Førkristen%20religion]

<span style="display: block; font-family: Impact,Charcoal,sans-serif; font-size: 130%; text-align: center;">Sametinget
Sametinget (Sámediggi på samisk) er ein representativ folkevalt forsamling for samane i Noreg. Sametinget ligg i Karasjok i Finnmark. 43 representantar vert valt frå 13 valkretsar kvart fjerde år. Valet skjer samtidig med stortingsvalet. Ein del av grunnen til at sametinget var oppretta er at samane, som eit mindretal i Noreg ikkje når fram i ordinære demokratiske organ som er basert på fleirtalsdemokrati. Sametinget vart opna for første gong den 9. oktober 1989 av kong Olav. Sametinget arbeider for sakar som særleg angår samane i Noreg. Sametingsrådet er sametingets ”regjering.” Dei står for den daglege verksomheita. Dei møtast 10-12 gongar kvart år. Sametinget består av fem valte representantar av og blant fleirtalet i sametingets regjering. Samane har fire forskjellige parti, desse er; Arbeidarpartiets sametingsgruppe, Norske Samars Riksforbund, Samisk Raud Valallianse og Senterpartiet. <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 70%;">Susanne M <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 70%;"> Kilder: <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 70%;"> __[]__ <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 70%;"> __[]__ <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 70%;"> __[]__ <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 70%;"> __[]__

BILDE: http://www.stud.hiof.no/studentarbeid/04halm/prosjektuke11/14/samer/sapmi.gif

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">**__Kautokeino-opprøret__**
Den norske dramafilmen ”Kautokeino – opprøret” er basert på ekte hendelser som viser hvordan forholdet mellom det norske storsamfunnet og den samiske befolkningen artet seg på 1800- tallet rundt byen Kautokeino. Filmen er regissert av Nils Gaup, ble utgitt i januar 2008 og i filmen spiller skuespillere som blant annet Mikael Persbrandt, Mikkel Gaup, Sverre Porsanger og Anni – Kristiina Juuso.

Filmen setter oss tilbake til 1800- tallet hvor vi ser at det samiske urfolket ødelegger seg selv som urfolk og som mennesker. De drikker brennevin, i de mengder at det ikke bare skader kroppene deres, men også setter de i en høy gjeld som må betales tilbake til handelsmannen i form av rein. På denne måten var samene både avhengige og underlegne det norske storsamfunn, noe som vi ser storsamfunnet utnyttet. Dette ble en katastrofe, både økonomisk og kulturelt.

Når det ser ut til at situasjonen for samene har nådd bunnen, snur handlingen; det samiske folket har nemlig fått styrke og tro på seg selv ved hjelp av den svenske presten Lars Levi Lestadium sitt klare budskap om det rene liv. Dette inneholdt blant annet totalt avholdenhet fra alkohol. Dette førte til at ”makthaverne”, som f eks handelsmannen som hadde solgt brennevin til samene mistet sin myndighet. Dette setter i gang en nådeløs kamp som resulterer i straffearbeid og halshugging.

Denne filmen viser virkelig hvilke egenskaper som finnes i mennesker, både positivt og negativt. Vi møter storhetssamfunnet sine representanter som tydelig blir hjelpeløse og svake når det kommer til stykket - man kan på ingen måte si at de kommer lettvint unna i denne filmen, hvor ingenting legges skjul på. Vi møter også de samiske representantene som opptrer svært ulikt, men alle med pågangsmot. I spissen ser vi den unge kvinnen Elen som leder samenes kamp og er alt annet en feig. Vi kan gi henne tittelen ”samenes helt” i denne filmen.

Filmen er i tillegg til disse menneskelige skildringene, der vi møter mennesker som kjemper om hverandres ære og stolthet, beriket med vakker natur. Vi blir med på en vidunderlig reise i møte med blant annet reinflokker i åpne, langstrakte landskaper med sterke og flotte farger.

Filmen er i høyeste grad å anbefale, både som en historiefortelling og som en sterk, tankvekkende og provoserende film i særklasse. Hanna Kilder: __[]__

<span style="display: block; font-family: Impact,Charcoal,sans-serif; font-size: 98%; text-align: center;">Uttrykket Kautokeino-opprøret Uttrykket Kautokeino-opprøret vert brukt om den hendinga som skjedde 8.november 1852, ein gruppe samar samla seg og gjorde opprør mot den ikkje-samiske gruppa som budde i Kautokeino, nemleg handelsmann Carl Johan Ruth, lensmann Lars Johan Bucht, og den nye presten Fredrik W. Hvoslef. Lensmannen og handelsmannen vart drepne mens presten og hans husfolk vart piska. Bakgrunnen for opprøret er svært komplisert og omfattar fleire forhold. Likevel er religion ein del av forklaringa. Opprørarane så på seg sjølv som å vere heilage menneskjer, dei påsto å handle utav guds ord. Ein annan forklaring er at handelsmannen solte brennevin til samane og etter kvart meinte samane at han prøvde å få dei til å gjere dumme ting og få dei avhengig av alkoholen. Denne forklaringa har blitt mykje ”brukt” i det siste. I filmen Kautokeino-opprøret er det brennevin forklaringa som er lagt mest vekt på. Susanne M

http://www.ordbok.com/samisk.html